Club+CD

== I denne casen vil vi følge en bedrift i etableringsfasen. Tanja Ellingssen og Tore Toresen har begge store erfaringer innenfor idrettsfag kombinert med informatikk og standardprogram for lagadministrasjon. Denne kunnskapen skal formidles inn i en CD, som de vil selge til idrettslag i Norge. For at de skal kunne starte bedriften må de danne en visjon, forretningsidé, markedsundersøkelse og økonomisk analyse. Ved hjelp av casen vil alle de faktorene bli belyst. ==

Forretningsidé
Forretningsideen skal underbygge visjonen til bedriften. Den skal skape begeistring og identitet innad i bedriften og utad i markedet. For å minne Ellingsen og Toresen, og mulig andre ansatte om hva de står for er forretningsideen viktig å se tilbake på. Man kan mulig også forandre den om man har nådd mål eller andre faktorer. For at forretningsideen skal være god, må den være presis og fortelle noe om hvordan bedriften er. Det er tre punkter som er viktig da:

· Skal beskrive hvilket behov bedriften skal dekke – produkt. · Skal si hvem bedriften skal betjene – kunder og marked. · Utrykke hvordan bedriften skal konkurrere – særpreg. I Klubb CD ville de punktene ha fokusert på:


 * Produkt – informasjons CD
 * Kunder og marked – idrettslag og sportsklubber i Norge.
 * Særpreg – Oppsett og mal for å effektivisere driften hos idrettslag og foreninger.

Ved hjelp av de tre punktene vil forretningsideen se slik ut:

//Klubb CD selger informasjons CD-er, med informasjon om oppsett og mal for å effektivisere driften hos idrettslag og sportsklubber i hele Norge.//

I denne forretningsideen kommer produktet tydelig fram og hvilket særpreg produktet og bedriften har. Kunder og markedet inngår også i forretningsideen. Når de tre punktene er dekket har man fått fram de viktigste elementene i bedriften.

Markedsundersøkelse
Vi skal se på hva hensikten med markedsundersøkelse er, hvorfor og hva vi gjennomgår slike undersøkelser. Bedrifter gjennomfører markedsundersøkelser etter å ha utført en situasjonsanalyse, og funnet ut hva nå situasjonen for bedriften er. De har en klar oversikt over de interne faktorene som styrker og svakheter, og de eksterne faktorene som muligheter og trusler. Hensikten med å bruke tid på å gjennomføre en markedsundersøkelse, er å se mer i dybden i det man fant ut i situasjonsanalysen. Vi deler markedsundersøkelse i to hovedgrupper; feltundersøkelse og skrivebordundersøkelse. Når vi skal foreta en markedsundersøkelse kan vi ta i bruk forskjellige metoder, men vi deler de først og fremst inn i to delere nemlig feltundersøkelse (primærundersøkelser) og skrivebordsundersøkelse (sekundærundersøkelser). Feltundersøkelse går ut på å samle primærdata rett fra markedet som ingen andre har. Metoden gir det dagsaktuell og oppdatert data, men metoden er veldig kostbar og tidkrevende. Denne metoden kan alle utføre, men mange velger å bruke profesjonelle byråer. Skrivebordsundersøkelser vil si at man benytter seg av data som allerede eksisterer på markedet, dette kan gjerne hentes fra gamle feltundersøkelser. Feltundersøkelser deles inn i kvalitative og kvantitative undersøkelser. Kvalitative metoder gir en mer inngående forståelse for målgruppens behov eller krav. Det kreves ofte at man foretar personlige samtaler med en eller flere mottakere. Eksempler på kvalitative undersøkelser kan være eksperiment, observasjon og dybdeintervjuer. Kvantitative metoder omfatter store mengder data som innhentes og bearbeides, gjerne med spesiell programvare. Telefonintervju, postalt intervju, personlig intervju og multimedieintervju er forskjellige typer kvantitative feltundersøkelser.

Foretaksform
Tanja og Tore skal starte en bedrift sammen, og lurer da på hvilken foretaksform de burde velge. Vi skal se litt på hvilke valgmuligheter de har. Først kan vi utelukke et enkeltpersonsforetak, ettersom det er to personer som ønsker å starte et selskap sammen. Da kan vi heller fokusere på de to andre alternativene de kan velge mellom, nemlig et //ansvarlig selskap// eller et //aksjeselskap//. Dersom Ellingsen og Toresen velger å starte et aksjeselskap vil de ha enklere for å skaffe egenkapital, i forhold til et enkeltpersons foretak, der det ofte er begrensninger i forhold til kapitalen. Men ettersom etablererne forteller at de ikke har et stort kapitalbehov vil ikke dette være en avgjørende faktor for deres valg av foretaksform. Derimot er det en annen faktor som er veldig positiv for et aksjeselskap, og det er at man ikke kan tape mer enn innskutt egenkapital, dette er veldig positivt i forhold til enkeltpersonsforetak og ansvarlig selskap, der eieren må bære et eventuelt tap personlig, og i et ansvarlig selskap, der det er personlig og ubegrenset ansvar. Et problem med et aksjeselskap er at det er mange formaliteter å rette seg etter, som kan gjøre det vanskelig å ta raske beslutninger, men på den andre siden skaper detter et ryddigere forhold mellom ledelse og bedrift. I tillegg er det begrenset uttak av overskudd i et aksjeselskap. Trine og Trude har allerede skaffet seg en god egenkapital, i tillegg til etableringsstipend de har fått av staten. Og de sier selv at de ikke har et stort kapitalbehov. Dermed kan det hende at ansvarlig selskap er en bedre foretaksform for denne bedriften. I et ansvarlig selskap er det enklere å skaffe egenkapital i forhold til et enkeltpersonsforetak, ettersom de er flere eiere. Dette ser vi hos Tonje og Tore, ettersom de har skaffet 60 000 hver, dermed har de dobbelt s stor egenkapital, i forhold til hva de ville hatt om bare en av dem skulle starte selskapet. Flere eiere gir også større og bredere kompetanse, samt risikospredning mellom eierne. Det kan også ha en negativ virkning å ha flere eiere, ettersom det kan forekomme uenigheter og konflikter, dette kan skape et vanskelig forhold mellom eierne. Det er tidligere nevnt at et ANS har personlig og ubegrenset ansvar mellom eierne. Men det er også solidarisk ansvar, noe som betyr at alle i styret er ansvarlig for hverandres handlinger. Det vil si at dersom noen har drevet med ulovligheter vil alle være ansvarlig for denne personens handlinger. Ettersom Tanja og Tore allerede har skaffet seg en god del egenkapital, og ikke har et stort kapitalbehov, vil et ansvarlig selskap være det beste alternativet for dem. I tillegg sier de at bedriften de driver har lav risiko, dette er en trygghet for det personlige ansvaret til vil ha ved et ansvarlig selskap. Dermed konkluderer jeg med at "Klubb CD" bør starte et **ANS**.

Foretaksnavn
Vi har valgt å anbefale Tonje og Tore å opprette et ANS, et ansvarlig selskap. For å kunne finne et passende navn for bedriften må vi se på kriteriene for foretaksnavn.

I følge foretaksloven skal navnet dekke disse områdene: - Ha et særpreg - Vise foretaksformen - Ikke være villedende - Være sømmelig

Dette vil si at foretaksnavnet må skille seg fra andre bedrifters navn og det skal vi foretaksformen. Det er viktig at navnet er villedende og skaper usikkerhet over hva bedriften driver med. Når en bedrift registrerer seg i foretaksregisteret så er det foretaksnavnet bedriften bruker og det gir beskyttelse for hva bedriften driver med. Vi har sett på navnet Klubb CD og funnet ut at det ikke dekker områdene innenfor foretaksloven. Vi synsa at det er villedende og derfor velger vi å forandre foretaksnavnet- Det nye navnet for bedriften er ”Training soft” hvor training står for trening og hvilket marked bedriten operer i og soft står for software som er en felles betegnelse for programvarer.

Logo

 * || [[image:file:///C:/DOCUME~1/foca0309/LOCALS~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image002.gif width="402" height="395"]] ||
 * || [[image:file:///C:/DOCUME~1/foca0309/LOCALS~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image002.gif width="402" height="395"]] ||

Finansiering


Hvis man ser på finansieringsplanen over, må de ha følgende punkter klarert for de tre kravene for sunn finansiering: 1. 35% av totalkapital tilsvarer egenkapitalen = 122 500 2. 100% av anleggsmidler er finansiert med langsiktig kapital= 200 000 3. 50% av varelageret, i dette tilfellet kontorutstyr er finansiert med langsiktig kapital= 25 000

Hvis vi ser på finansiering over er alle kravene oppfylt, men da mangler de 122 500 kr på egenkapital, 102 500 kr på enten pantelån eller gjeldsbrevslån og 125 000 kr i kassekreditt. Dette er da pengen de må låne og eventuelt å skaffe seg på andre måter, men de bør uansett ha 122 500 kr i egenkapital.

Driftsresultat
I denne oppgaven skal vi gjennomføre en dekningspunktanalyse for å finne ut hva driftsresultatet er. Dette gjorde vi ved å bruke en regnskapsmodell, og ved å lese av tallene ser vi at driftsresultatet er 210 000 kr.

__ Dekningspunkt analyse. __


 * ||||  || [[image:file:///C:/DOCUME~1/foca0309/LOCALS~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image007.jpg width="349" height="329"]] ||
 * ||||^  || [[image:file:///C:/DOCUME~1/foca0309/LOCALS~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image008.jpg width="226" height="71"]] ||
 * ||||^  || [[image:file:///C:/DOCUME~1/foca0309/LOCALS~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image008.jpg width="226" height="71"]] ||

Ved å se på dekningspunktdiagrammet ser vi at bedriften må selge ca 900 antall CDer for å oppnå et overskudd.

Risikomarginen
I denne oppgaven skal vi regne risikomarginen i kroner og i prosent for 3000 cder. Risikomarginen forteller oss hvor mye salget av cder kan falle før man når dekningspunktet. For å beregne risikomarginen i kroner bruker vi formelen Risikomarginen i kroner = salgsinntekten – dekningspunktet i kroner 450 000 kr – 135 000 kr = 315 000 kr Risikomarginen i prosent = risikomarginen* 100/ salgsinntekten= 315 000* 100 / 450 000 kr = 70 % Risikomarginen i kroner for 3000 cder er 315 000 kr, i prosent er risikomarginen 233.33 %. Ved å se på disse tallene kan vi si at bedriften (Risikomarginen i kroner og enheter viser hvor mye salget kan svikte før en når dekningspunktet. Er risikomarginen negativ, viser den hvor mye salget må økes for at bedriften skal nå dekningspunktet.)

Dekningsdiagram
I denne oppgaven har vi laget som viser beregningene for dekningsanalysen. Den viser også sikkerhetsmarginen, overskudd og dekningspunkt.

Kilder:

 * Innovasjon og internasjonalisering, Dale, Lyngstad og Løvaas, Dalefag 2008